ФІНАНСОВО-ГУМАНІТАРНА БЕЗПЕКА УКРАЇНИ
В КОНТЕКСТІ ЄВРОАТЛАНТИЧНОГО ВИМІРУ

Алексеєнко Людмила Михайлівна,
професор кафедри управління та адміністрування,
Івано-Франківський навчально-науковий інститут менеджменту Західноукраїнського національного університету,
доктор економічних наук, професор,
l.alekseienko@wunu.edu.ua
Артеменко Людмила Борисівна,
доцент кафедри економіки та фінансів,
Тернопільський національний технічний університет
імені Івана Пулюя,
кандидат економічних наук, доцент,
lartemenl@gmail.com
Юркевич Оксана Миколаївна,
доцент кафедри корпоративних фінансів і контролінгу,
Київський національний економічний університет
імені Вадима Гетьмана,
кандидат економічних наук, доцент,
oksana_yurkevich@kneu.edu.ua

Важливим елементом політики стримування та оборони НАТО є посилення військової присутності на східних кордонах території Альянсу. Країни-члени НАТО активізують передову присутність шляхом створення багатонаціональних батальйонних груп у Болгарії, Естонії, Угорщині, Латвії, Литві, Польщі, Румунії та Словаччині. Ці заходи підкреслюють рішучість і готовність союзників захищати територію та населення країн НАТО [1]. Розгортання оборонного потенціалу відповідає концепції колективної оборони, яка є основою функціонування НАТО і передбачає демонстрацію солідарності та військової спроможності для стримування потенційних загроз. Посилення східного флангу НАТО сприяє стабільності в регіоні, що є передумовою для економічної стійкості та гуманітарної підтримки України як країни, що прагне до інтеграції в євроатлантичні структури [2].
Емпірично доведено, що протягом тривалого часу американські платники податків несли непропорційно велике навантаження для забезпечення оборони Європи [3]. В умовах масштабування воєнної агресії ця ситуація потребує змін. НАТО об’єднує демократичні, суверенні держави, кожна з яких самостійно визначає обсяг ресурсів, які вона готова виділити, а також способи й час залучення своїх збройних сил. Поважаючи суверенні права всіх союзників, безпека Альянсу залежить від трансформації та перебалансування НАТО. Така реорганізація необхідна не лише для протидії загрозам у зоні дії Північноатлантичного договору, а й для ширшого реагування, зокрема в Індо-Тихоокеанському регіоні. Зміцнення професійності сил та ресурсів союзників має сприяти не лише захисту й просуванню трансатлантичної безпеки на глобальному рівні, а й підвищенню загальної безпеки у світі. Це повинно стати переконливим доказом для американців, що НАТО відповідає інтересам США [3].
Для України, яка прагне до євроатлантичної інтеграції, трансформоване НАТО означає посилення регіональної стабільності, що опосередковано підтримуватиме її фінансово-гуманітарну безпеку через створення сприятливого безпекового середовища та зміцнення економічних зв’язків із партнерами. Цей підхід узгоджується з теорією розподілу тягаря в альянсах, яка пояснює, як нерівномірний внесок членів може підривати ефективність колективної оборони. Перебалансування НАТО через більший внесок європейських союзників може підвищити стійкість Альянсу, що важливо у контексті нових геополітичних викликів.
Наукова основа економічної безпеки держави базована на концепції фінансової стабільності [4]. Залучення міжнародного фінансування через механізми МВФ сприяє не лише короткостроковій підтримці платіжного балансу, а й створенню умов для системних реформ, які підвищують стійкість економіки до зовнішніх шоків. У контексті євроатлантичного виміру співпраця з МВФ слугує інструментом гармонізації української економічної політики з міжнародними стандартами, що є передумовою для поглиблення інтеграційних процесів.
Фінансово-гуманітарна безпека України, враховуючи політико-економічні виклики, пов’язана з потребами платіжного балансу, тому українська сторона ініціювала перегляд графіка виплат у межах програми EFF, запропонувавши перенести частину фінансування на наступні етапи перегляду. При цьому загальний обсяг програми, який становить 15,5 млрд дол США, залишається незмінним [5]. Такий підхід відображає прагнення адаптувати фінансову підтримку до реальних економічних умов, що є важливим елементом забезпечення фінансової стабільності в умовах невизначеності, спричиненої воєнною агресією.
За оцінками МВФ, Україна демонструє стабільно високі показники виконання умов програми [5]. Усі кількісні критерії ефективності, встановлені на кінець грудня 2024 року, було дотримано. Фонд позитивно відзначив прогрес України у впровадженні структурних реформ: із восьми структурних маяків, передбачених сьомим переглядом, сім виконано вчасно, а один – із незначною затримкою. У разі схвалення Україна отримає черговий транш у розмірі 0,3 мільйона спеціальних прав запозичення (СПЗ), що еквівалентно приблизно 0,4 мільярда доларів США. Загальний обсяг виплат за програмою EFF зросте до 10,1 мільярда доларів США.
Фінансовий сектор України зберігає стабільність, однак поточні ризики вимагають посиленої уваги та моніторингу. Розвиток інфраструктури фінансових ринків визнано важливим для стимулювання швидкого післявоєнного відновлення через залучення приватних інвестицій, зокрема іноземного капіталу [6]. У цьому контексті НБУ спільно з профільними інституціями розпочав підготовку пріоритетного порядку денного реформ, спираючись на всебічні консультації з учасниками ринку. Такий підхід відповідає принципам інклюзивного економічного розвитку, де залучення стейкхолдерів сприяє ефективності реформ.
Протягом 2024 року український бізнес і населення активно використовували інструменти кредитових та дебетових переказів для здійснення фінансових операцій. Загалом у межах України було проведено понад 3,6 мільярда платіжних транзакцій, ініційованих із застосуванням механізмів кредитового трансферу та прямого дебету [5]. Це свідчать про високу інтенсивність фінансової активності навіть в умовах інтенсивної війни, що є важливим показником економічної стійкості.
Підсумовуючи зазначимо, що у контексті євроатлантичного виміру значний обсяг виплат за програмою EFF, міжнародних переказів свідчить про інтеграцію України до глобальних фінансових потоків, що є важливим елементом фінансово-гуманітарної безпеки. Зростання транзакцій також підкреслює роль цифрових платіжних систем у забезпеченні безперебійного функціонування економіки, що відповідає стандартам розвинених економік євроатлантичного простору.

Список використаних джерел:
1. NATO’s military presence in the east of the Alliance. 06 Mar. 2025. URL: https://www.nato.int/cps/uk/natohq/topics_136388.htm?selectedLocale=en
2. Dimensions of attitudes towards the EU and NATO and attitudes towards the USA. URL: HTTPS://WWW.KIIS.COM.UA/?LANG=ENG&CAT=REPORTS&ID=1468&PAGE=1
3. Atlantic Charter 2025. A new NATO deal for America. URL: https://thealphengroup.com/wp-content/uploads/2025/01/THE-ALPHEN-GROUP-ATLANTIC-CHARTER-2025-MASTER-FINAL-200125-1.pdf
4. Alekseyenko L., Tulai O., Dmytryshyn M., Stetsko M., Kvasnytsia O., Vilchynskyi V. (2024). Information Assistance for Regulation of Financial Market Business Intelligence in the Context of Global Reset. In: Hamdan, A. (eds) Achieving Sustainable Business Through AI, Technology Education and Computer Science. Studies in Big Data, vol 163. Springer, Cham. https://doi.org/10.1007/978-3-031-73632-2_58
5. Досягнуто угоди на рівні персоналу щодо сьомого перегляду програми розширеного фінансування з МВФ. 28 лют. 2025. URL: https://bank.gov.ua/ua/news/all/dosyagnuto-ugodi-na-rivni-personalu-schodo-somogo-pereglyadu-programi-rozshirenogo-finansuvannya-z-mvf
6. Lyudmyla Alekseyenko, Oksana Tulai, Bohdan Ferens, Volodymyr Tsap, Viktoriia Tsokalo, Liudmyla Artemenko (2024). Informational Support for Communication of Reinvestment Recovery of the Economy. In: Alareeni, B., Hamdan, A. (eds) Technology: Toward Business Sustainability. ICBT 2023. Lecture Notes in Networks and Systems, vol 927. Springer, Cham. https://doi.org/10.1007/978-3-031-54009-7_18